תזכיר חוק 
א.	שם החוק המוצע:
  	חוק החברות (תיקון), התשס"א - 2001 .

ב.	עיקרי החוק המוצע והצורך בו: 

ביום ג' באייר התשנ"ט (19 באפריל 1999) התקבל בכנסת חוק החברות, התשנ"ט1999- (להלן חוק החברות). חוק החברות הנו פרי עבודתה של ועדה אשר מינה שר המשפטים דאז, מר משה נסים אשר בראשה עמד כבוד שופט בית המשפט העליון, השופט אהרון ברק (כתוארו אז). הועדה התבססה בעבודתה על הצעה שהכין עבור משרד המשפטים, הפרופסור א' פרוקצי'ה. בשנה הראשונה לכניסתו לתוקף של חוק החברות, התעוררו מספר סוגיות המצריכות הבהרה או תיקון וזאת בין היתר בעקבות הדיון הציבורי שהתקיים בהוראות החוק כמו גם בעקבות לקחים מאופן יישומו. התזכיר כולל את התיקונים העיקריים שמוצע לתקנם ובא בעיקרו לתקן בעיות מהותיות שהתעוררו. כך למשל מוצע לבטל את האפשרות לייחס לנושאי משרה את חובות החברה ולאפשר לבטח דירקטורים מפני תביעות בגין הפרת חובת הזהירות בחלוקה אסורה. כמו כן מוצעים  תיקונים נוספים שלגביהן התקבלו הערות מגופים שונים או שהם באים להבהיר הוראות שונות בחוק החברות החדש. 

סעיף 1 
	להגדרה "בורסה"- מוצע להוסיף להגדרה "בורסה" שבחוק החברות, התשנ"ט- 1999 (להלן -חוק החברות),  "שוק מוסדר כהגדרתו בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד- 1994, על מנת להסיר ספק ולהבהיר כי גם ארגונים, דוגמת ה - NASDAQ, אשר אינם בורסות פורמליות, יכללו בהגדרה.  
	להגדרה "הצעה פרטית"- מוצע, להרחיב את ההגדרה של הצעה פרטית כך שתחול גם על הצעה פרטית של ניירות ערך של החברה שנרכשו על ידה והפכו לרדומים. על פי ההגדרה בחוק, הצעה פרטית הינה "הצעה להנפקת ניירות ערך של חברה ציבורית שאינה הצעה לציבור". במקרה שחברה מוכרת את מניותיה לאחר רכישתן והפיכתן למניות רדומות אין  הנפקה פורמלית ואולם התוצאה הינה זהה שכן המניות הרדומות נטולות זכויות כלשהן. על פי ההגדרה המוצעת, סעיף 274 לחוק, שעניינו אישור הצעה פרטית מהותית על ידי האסיפה הכללית יחול גם על הצעה פרטית של ניירות ערך רדומים של החברה . לשינוי ההגדרה כאמור, השפעה גם על סעיף 328(ב) לפיו  לא יחולו  ההוראות הדנות בהצעת רכש על רכישה של מניות בהצעה פרטית. גם לעניין זה, הסיבה לפטור מתחולת ההסדר על הצעת רכש, רכישה במסגרת הנפקת ניירות הערך, מצדיקה פטור דומה במקרה שהחברה מוכרת את מניותיה הרדומות, ככל שהמכירה מתבצעת מחוץ לבורסה.           
	להגדרה  "רכישה" - מוצע, להבהיר כי במקרים בהם המימון הניתן על ידי החברה לשם רכישת מניותיה הנו בתנאי שוק או במקרים בהם רכישת המניות היא מידי החברה עצמה או מידי תאגיד שהנו בבעלותה המלאה של החברה, לא יחשבו פעולות אלו בגדר רכישה הצריכה לעמוד במבחני החלוקה כיוון שמבחינה מהותית אין בפעולות אלו פגיעה בכרית הביטחון של הנושים.

	סעיף 2 
	לסעיף 6 המוצע-  סעיף 6 לחוק החברות קובע כדלקמן: 

	6. 	(א)	 הרמה של מסך ההתאגדות היא כל אחד מאלה:
			" (1)   ייחוס זכויות וחובות של החברה לבעל מניה בה;
			  (2)   ייחוס תכונות, זכויות וחובות של בעל מניה לחברה.
	   (ב) 	על אף הוראת סעיף 4, רשאי בית משפט להרים את מסך ההתאגדות אם התקיים לכך תנאי הקבוע בחקוק או אם בנסיבות העניין צודק ונכון לעשות כן, או אם התקיימו התנאים הקבועים בסעיף קטן (ג).
	 (ג) 	בית משפט הדן בהליך נגד חברה רשאי, במקרים חריגים ומטעמים  מיוחדים, להרים את מסך ההתאגדות בהתקיים אחד מאלה:
(1)   השימוש באישיותה המשפטית הנפרדת של החברה נועד לסכל כוונתו של כל דין או להונות או לקפח אדם;
(2)   בנסיבות העניין צודק ונכון לעשות כן, בשים לב לכך שהיה יסוד סביר להניח כי ניהול עסקי החברה לא היה לטובת החברה וכן היה בו משום נטילת סיכון בלתי סביר באשר ליכולתה לפרוע את חובותיה.
		(ד) 	הרמת מסך לשם ייחוס חובות החברה לבעל מניה בה, תיעשה בשים  לב ליכולת החברה לפרוע את חובותיה.
		(ה) 	אין בהוראת סעיף זה כדי למנוע מבית משפט להעניק סעדים אחרים, לרבות השעיית זכותו של בעל מניה מסוים בחברה להיפרע את חובו, עד לאחר שהחברה פרעה במלואן את כל יתר התחייבויותיה."

	יש הסבורים כי נוסחו של סעיף 6 הנו רחב, לא בהיר ומותיר את הקהילייה העסקית בחוסר וודאות ובסיכונים שאינם ניתנים לצפייה. על מנת להבהיר כי לא היה בכוונת המחוקק להרחיב את קשת המקרים בהם יורם מסך ההתאגדות לעומת המצב קודם תחילתו של חוק החברות מוצע לקבוע כי המקרים בהם ייוחסו חובות החברה לבעלי המניות יהיו אך ורק כאשר נכון וצודק לעשות כן ובהתקיים אחד מן המקרים המפורטים בסעיף המוצע. בכך בעצם צומצמה האפשרות להרמת מסך בכל מקרה בו נכון וצודק לעשות כן והדבר הוגבל לרשימת מקרים סגורה.
	כמו כן מוצע להבהיר, כי הרמת מסך במקרה של מימון דק תתבצע רק כאשר החברה, באמצעות כל האורגנים שלה, פעלה באופן הפוגע בטובת החברה ותוך נטילת סיכון בלתי סביר באשר ליכולתה לפרוע את חובותיה.   
	לסעיף קטן (ד) - מוצע להבהיר כי בית המשפט יעשה שימוש בדוקטרינת ההדחיה (סובורדינציה), אשר מכוחה הוא מוסמך להדחות הלוואות בעלים לעומת התחייבויות חיצוניות, רק אם התקיימו התנאים להרמת מסך לפי סעיף קטן (ג) המוצע.

	סעיף 3 וסעיף 6
	לסעיפים 7 ו- 54 המוצעים- הוראת סעיף 54(ב) קובעת כדלקמן: "נוסף על הוראת סעיף 6 רשאי בית המשפט לייחס את זכויותיה את זכויותיה וחובותיה של החברה ליחידים באורגנים, אם התקיימו התנאים להרמת מסך בסעיף 60ג), בשינויים המחויבים, או אם התקיים תנאי הקבוע בחקוק לייחוס זכויות וחובות כאמור". מוצע, לבטל את הוראת סעיף 54(ב) לחוק החברות ובכך תוסדר אחריותו של נושא משרה בחברה בהתאם לחובותיו הקבועות בחוק החברות ובדין הכללי.   

סעיף 4 
	לסעיף 22(א) המוצע -  על פי  סעיף 22 לחוק החברות, חברה רשאית להגביל בחוזה את סמכותה לשנות את תקנונה. מוצע להבהיר כי ההסכמה להגבלת הסמכות לשינוי התקנון לא חייבת להיעשות בחוזה ודי אם נתקבלה על כך החלטה באסיפה הכללית בדרך הקבועה  בסעיף 20 לחוק.

	סעיף 5
	לסעיף 24(1) המוצע - על פי סעיף 24(1) לחוק החברות, חברה שהתאגדה לפני תחילתו של חוק החברות רשאית לשנות את תזכירה בדרך ובתנאים הקבועים לכך בפקודת החברות כנוסחה ערב תחילתו של חוק החברות.  סעיף 24(5) קובע כי החברה רשאית בהחלטה שנתקבלה באסיפה כללית ברוב של שבעים וחמישה אחוזים מן הנוכחים, לקבוע בתזכיר הוראה בדבר שינוי הרוב הדרוש לשינוי הוראות  בתזכיר שהאסיפה הכללית מוסמכת לשנותן. מוצע, כי גם במקרים בהם מבקשים לשנות הוראות בתזכיר הנוגעות לשם החברה ולהון, יהא די בהחלטה של האסיפה הכללית שהתקבלה ברוב של שבעים וחמישה אחוזים מן המשתתפים בהצבעה, ולא יידרשו לגבי שינוי הוראות אלו, הדרישות הפרוצדורליות שנקבעו בפקודת החברות לגבי שינויים אלו. שינוין של הוראות אחרות בתזכיר, כגון שינוי סעיף המטרות יהיו ניתנות לשינוי באותן דרכים שניתן היה לשנותן ערב תחילתו של חוק החברות.  

	לסעיף 24(3) - (5) המוצע - מוצע להבהיר כי מי שנוכח באסיפה הכללית אך אינו מצביע בעד או נגד, איננו נמנה לצורך חישוב הרוב הדרוש לשם קבלת ההחלטה.

	סעיף 7 
	לסעיף 60(ב) המוצע - סעיף 60 לחוק החברות מתייחס לסדר היום באסיפה הכללית של חברה ציבורית ושל חברה פרטית. לפי סעיף 60 (ב) סדר היום של האסיפה הכללית יכלול דיון בדוחות הכספיים לפי הוראת סעיף 173 לחוק.  סעיף 173 לחוק דן רק בהגשת דוחות לאסיפה הכללית של חברה פרטית ועל כן מוצע למחוק את ההפניה.

	סעיף 9
	לסעיף 89(6) המוצע - מוצע להבהיר, כי  השר מוסמך לקבוע תקנות לפיהן גם כתבי ההצבעה יכול ויפורסמו כחלופה להמצאתם, למשל, באמצעות האינטרנט.

	סעיף 10
	לסעיף 103 המוצע - מוצע להבהיר, כי הדירקטוריון רשאי לקבל החלטות, אף ללא התכנסות בפועל, רק במקרים בהם כל הדירקטורים הזכאים להשתתף בדיון ולהצביע, הסכימו, כי לעניין אותו דיון עצמו לא יכונס הדירקטוריון. ההחלטה של הדירקטוריון שלא להתכנס תידרש לגבי כל דיון בנפרד.  החלטות נושא הדיון תתקבלנה בהתאם לכללי ההכרעה הרגילים של הדירקטוריון.

	סעיף 11
	לסעיף 112 המוצע - סעיף 112 לחוק החברות קובע כי אין הדירקטוריון רשאי לאצול סמכויות לועדותיו לגבי הנושאים  המפורטים שם. מוצע כי במקרה של הקצאת ניירות ערך לעובדים, במסגרת תוכנית שהותוותה מראש על ידי הדירקטוריון, הדירקטוריון יהא רשאי לאצול את סמכותו לועדה מועדותיו. ההנמקה לכך היא כי מדובר בפעולה תדירה הנעשית במסגרת הסכמי עבודה בין החברה ובין עובדיה ואין מניעה כי ועדה מוועדות הדירקטוריון תחליט על עצם ההקצאה והיקפה,  במסגרת תוכנית שהותוותה על ידי הדירקטוריון.  
	עוד מוצע, כי הדירקטוריון יהא רשאי לאצול את סמכותו לאישור הדוחות הכספיים לועדה מוועדות הדירקטוריון ובלבד שלפחות שליש מחברי הדירקטוריון חברים בועדה ונכחו בעת אישור הדוחות הכספיים. הניסיון מלמד כי הדרישה לאישור הדוחות הכספיים בדירקטוריון הינה דרישה מכבידה. תוך כדי הדיון בדוחות הכספיים יכול שיתעוררו שאלות המעכבות את אישורם, והאילוץ לכנס בשנית את הדירקטוריון בפרק הזמן שנותר לאישורם של הדוחות מכביד. 

	סעיף 12
	לסעיף 121(ג) המוצע - מניסיון שנצבר בשנה האחרונה, כפי שדווח על ידי גופים שונים, כללי ההכרעה הקיימים כיום, לקבלת החלטה להסמיך יושב ראש של דירקטוריון למלא את תפקיד המנהל הכללי, מקשים על החברות לאשר החלטה כאמור.  הקושי נובע בעיקר משום שבמקרים רבים  לא נוכחים בהצבעה בעלי מניות שאינם בעלי שליטה בחברה. מוצע, לשנות את כללי ההכרעה שנקבעו בחוק ולאפשר את אישור ההחלטה, גם כאשר אין כלל מתנגדים או שמספרם אינו עולה  על  שיעור של אחוז אחד מכלל זכויות ההצבעה בחברה, וזאת בדומה לכללי ההכרעה  הקבועים בסעיפים 239(ב)(2) ו- 275(א)(3)(ב) לחוק.       

	סעיף 13
	לסעיף 130(א)(3) המוצע - מוצע לחייב חברה ציבורית להציג במרשם בעלי המניות גם מניות רדומות הרשומות על שם חברה לרישומים, זאת מאחר וחברה ציבורית יודעת על הפיכתן של המניות לרדומות ואין סיבה למנוע מידע זה מן הציבור .

	סעיף 14
	לסעיף 158 המוצע - מוצע להבהיר כי סמכותו של שר המשפטים לקבוע מהי חברה לא פעילה, בהתאם לקריטריונים שיקבעו בתקנות, חלה גם לגבי חברות שלהן פעילות כלכלית מועטה.  

	סעיף 15
	לסעיף 176 המוצע - מוצע להבהיר כי חברה רשאית לשפות את רואה החשבון המבקר בגין שירותים נלווים אשר רואי החשבון נוהגים לתת ללקוחותיהם ובלבד שאינם שירותים הניתנים לפי חוק, דוגמת ביקורת של דוחות כספיים או סקירתם.

סעיף 17
	לסעיף 199 המוצע- סעיף 199 קובע כי: "אישר בית המשפט תביעה נגזרת רשאי הוא- 
	להורות על האופן המועד לתשלום אגרת בית המשפט לרבות חלוקת תשלום בין התובע לבין החברה". 
	מוצע, לשנות הוראה זו ולהטיל את מלוא תשלום  אגרת בית משפט בגין התביעה הנגזרת, להבדיל מהאגרה בגין הגשת הבקשה לאישור התביעה כנגזרת, על החברה.  מרגע שאושרה התביעה כתביעה נגזרת החברה הינה התובעת האמיתית. הטלת אגרת בית משפט על התובע בשם החברה עשויה להרתיע תובעים פוטנציילים  מהגשת תביעות בשם החברה ובכך ימנע השימוש בכלי  אכיפה יעיל.        

	סעיף 18
	לסעיף 206 המוצע- מוצע להבהיר את סמכות שר המשפטים לקבוע אגרות בעניין תביעה נגזרת, אופן גבייתן וסנקציות בגין אי תשלומם. 

	סעיף 19
	לסעיף 207(א) המוצע - מוצע  להבהיר כי המקרים בהם ניתן יהא לתבוע בתובענה ייצוגית יהיו גם בזיקה לנייר ערך כהגדרתו בחוק ניירות ערך, התשכ"ח- 1968 (להלן – חוק ניירות ערך) . בכך לא יוטל ספק, למשל, באשר ליכולתם של בעלי תעודות השתתפות בשותפויות או בעלי מניות באגודות שיתופיות להגיש תובענות ייצוגיות.

	סעיפים  20 ו- 21
	לסעיפים 208 ו- 209 המוצעים- מוצע כי החובה להודיע לרשות ניירות ערך על הגשת תובענה ייצוגית ואפשרות למימון ההוצאות על ידי רשות ניירות ערך תחול לגבי כל תאגיד אשר חוק ניירות ערך חל עליו.  בכך יש כדי להרחיב את אפשרות המימון של רשות ני"ע, למשל לגבי חברות אשר רק אגרות החוב שלהן נסחרות בבורסה, ולצמצמן לגבי חברות אשר ניירות ערך שלהן נסחרות רק בחו"ל. כמו כן יש בכך כדי לפטור מחובת דיווח  הגשת תובענה ייצוגית נגד חברה שניירות הערך שלה נסחרים רק בחו"ל.

	סעיף 22
	לסעיף 227א המוצע- מוצע לקבוע מפורשות כי  קטין או פסול דין אינם כשירים לכהן כדירקטורים בחברה.  על פי סעיפים 4 ו- 9 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב - 1962, פעולה של קטין או פסול דין טעונה הסכמת נציגו (הורה או אפוטרופוס). מינוי של קטין או פסול דין כדירקטור וכן אישורן של פעולות משפטיות הנובעות מתפקידו כדירקטור טעון אישור הנציג.  לנוכח חובות האמון והזהירות המוטלות על דירקטור בחברה אין להתיר מצבים בהם שיקול דעתו של הדירקטור עשוי להיפגע כתוצאה מן הצורך באישור של גורם חיצוני לשם מתן תוקף לפעולותיו.   

	סעיף 23
	לסעיף 240 (2) המוצע- מוצע להסמיך את השר לקבוע כי מצבים או קשרים מסוימים לא יחשבו כזיקה הפוגמת בכשירות לכהן כדירקטור חיצוני. כך למשל ישנם מקרים  בהם אין למנוע מאדם לכהן כדירקטור חיצוני בחברה בשליטת המדינה  רק משום שלקרובו יש קשרי עבודה עם המדינה,  כאשר קשרי העבודה אינם מעוררים חשש לניגוד עניינים.

	סעיף 24
	לסעיף 260(א) המוצע- על פי המצב הקיים חברה רשאית לשפות נושא משרה בגין הוצאות התדיינות סבירות שהוציא בגין אישום שממנו זוכה. מוצע, על דרך קל וחומר, להתיר לחברה לשפות נושא משרה אשר עקב תפקידו נחקר ולא הוגש נגדו כתב אישום.

	סעיף 27
	לסעיף 270(1) המוצע- מוצע, להרחיב המקרים בהם נושא משרה בחברה לא יחשב בעל עניין אישי לעניין סעיף 270(1). על פי ההצעה לא יראו נושא משרה או בעל ניירות ערך בחברה אם  כבעל עניין בשל עצם היותו  נושא משרה או בעל ניירות ערך.
	לסעיף 270 (5) המוצע - בסעיף 270(5) לחוק נקבע כי הצעה פרטית מהותית, הטעונה אישור האסיפה הכללית, הינה: "הצעה פרטית אשר כתוצאה ממנה יגדלו אחזקותיו של בעל מניה מהותי בניירות ערך של החברה או שכתוצאה ממנה יהפוך אדם להיות בעל מניה מהותי לאחר ההנפקה" מוצע לצמצם ההגדרה בדומה לכללי הבורסות בארצות הברית ולהחילה  במקרים אשר בהם נוסף על היותו של הניצע בעל מניה מהותי, יש דילול בכוח ההצבעה של בעלי המניות שלא בתמורה למחיר השוק או במקרים בהם כתוצאה מן ההצעה יהפוך אדם לבעל שליטה.   

	סעיף 29
	לסעיף 302 המוצע - מוצע להבהיר כי  מבחן יכולת הפרעון בכל הקשור לחבויות צפויות יבחן את יכולתה של החברה לעמוד בחבויותיה  הצפויות של החברה כאשר חבויות אלו צפויים במהלך העסקים הרגיל של החברה. כמו כן מוצע להבהיר כי הרווחים אשר מתוכה החברה רשאית לבצע חלוקה בהתאם למבחן הרווח, יתחשבו בחלוקות קודמות. הבהרה זו באה גם כדי למנוע מצבים בהם רכישה עצמית של מניות החברה המוגדרת כחלוקה, לא תובא בחשבון לעניין מבחן הרווח. חשש זה נובע מכך שלפי כללי החשבונאות כאשר חברה רוכשת את מניותיה מקוזז סכום הרכישה מן ההון העצמי, ואולם אין כל התייחסות לכך בסעיף העודפים.  

	סעיפים  30 ו - 31
	לסעיפים 308 ו309- המוצעים- מוצע להבהיר כי ההסדר הקיים לגבי מניות החברה שנרכשו בידי החברה עצמה או חברת בת שלה, יחול גם כאשר החברה, או חברת בת שלה, רכשה אופציות או אג"ח להמרה במניות החברה. 

	סעיף 32
	לסעיף 311 המוצע- סעיף 311 לחוק קובע כי ביצוע חלוקה אסורה היא הפרת חובת אמונים. ואולם יתכנו מצבים בהם ביצוע חלוקה הנו פועל יוצא של הפרת חובת הזהירות בלבד. לפיכך מוצע לתקן את סעיף 311 לחוק ולקבוע כי ביצוע חלוקה אסורה יהווה הפרת חובה  המוטלת על דירקטור ולהותיר בכך לבית המשפט לקבוע את מהות החובה שהופרה בנסיבות המתבררות בפניו. פועל יוצא מכך הוא כי חברה תוכל לבטח נושא משרה כנגד הפרת חובת הזהירות, אם תוטל, בשל ביצוע חלוקה אסורה. במקביל מוצע למנוע את האפשרות לפטור מראש דירקטור מאחריותו כלפי החברה עקב הפרת חובת הזהירות בביצוע חלוקה. הרציונל לכך הוא כי חלוקה אסורה מהווה פגיעה בנושיה של החברה ולכן פטור מאחריות בשל הפרת חובת הזהירות במקרה של חלוקה אסורה יהווה וויתור על כספים המגיעים לחברה, אשר אמורים לשמש ככרית הביטחון של הנושים.  

	סעיף 33
	לסעיף 328  - מוצע להבהיר כי  רכישה פרטית של שליטה איננה מחייבת הצעת רכש מיוחדת. רכישה פרטית של שליטה אינה רכישה מבעלי מניות מקרב הציבור אשר פיזורן של המניות בידי בעלי מניות רבים, מעורר בעיות מיוחדות. זאת ועוד, הרכישה הפרטית של השליטה הינה תוצאה של משא ומתן ישיר ללא חשש לפגיעה בגמירות דעתם של המתקשרים.  השליטה הינה נכס מנכסיו של בעל מניות השליטה ולפיכך רשאי הוא לבצע בה עסקאות. כמובן שעל מכירת השליטה כשלעצמה יחולו החובות המוטלות על בעל שליטה בחברה. זוהי המלצתה של ועדת ברק אשר לגישתנו באה לידי ביטוי בנוסח הקיים, אך מוצע להבהיר למען הסר ספק.
	עוד מוצע, לבטל את הדרישה להצעת רכש מיוחדת על רכישה פרטית של שליטה מבעל שליטה המחזיק בין ארבעים וחמישה לחמישים אחוזים מזכויות ההצבעה בחברה. 

	סעיף 37
	לסעיף 338 המוצע - על פי הדין הקיים, כל בעל מניות שהיה ניצע בהצעת רכש מלאה רשאי לפנות לבית המשפט ולבקש סעד הערכה, בין אם נענה להצעה ובין אם לאו. מטרת המחוקק היתה למנוע מצב של Hold Out   ,  שבו הצעת הרכש איננה מתקבלת כי בעלי המניות אינם נענים לה מחשש כי יאבדו את הזכות לסעד הערכה. מוצע ליתן למציע את האפשרות לבחור אם  להעניק לכל ניצע סעד הערכה ובכך להגדיל את סיכוייו שהצעת הרכש תתקבל או להעניק סעד הערכה רק למי שלא נענה להצעה  ולקחת את הסיכון שהצעת הרכש המלאה לא תתקבל .

	סעיף 38
	לסעיף 353א המוצע- מוצע, להחזיר לחוק את סעיף 232 לפקודת החברות אשר בוטל שלא במתכוון ואשר לפיו החילה הפסיקה כללים מיוחדים בכל הקשור לחיובה של חברה תובעת, במתן ערובה להוצאות הנתבע.

	סעיף 39
	לסעיף 354 (א) המוצע - מוצע, להסמיך את רשם החברות להטיל עיצום כספי על חברה גם בשל אי קיום חובת תשלום האגרות לרשם, לנוכח ביטולה של הסנקציה למחיקת חברה בגין אי תשלום האגרות לרשם החברות.

סעיף 42
	לסעיף 257(3) לפקודה המוצע -מוצע לבטל את העילה לפירוק חברה עקב מספר מופחת של חברים נוכח ביטול הדרישה למספר מזערי כאמור.

	סעיף 43 
	לסעיף 394א לפקודה המוצע - מוצע להעתיק כלשונו את סעיף 115 לפקודה כנוסחו ערב ביטולו על מנת להבהיר כי  החלטות האסיפה הכללית הנדרשות לפי הפקודה, דוגמת הסעיפים הדנים בפירוק, יוגדרו בהתאם לסעיף 115 לפקודה, ערב ביטולו.     

	סעיף 44
	כאמור, תיקון זה בא בתום שנה לתחולתו של חוק החברות אשר במהלכה התבררו מספר סוגיות. לפיכך מוצע כי תחילתו של תיקון זה תהא מיום כניסתו לתוקף של החוק העיקרי, כדי למנוע מצב שבו מעתה ואילך יחולו על חברות שתי מערכות דינים במקביל. יודגש כי מרביתם של התיקונים המוצעים באים להבהיר הוראות בחוק העיקרי ועל כן החלתם באופן רטרואקטיבי, אינן פוגעות בציפיות הצדדים מחד גיסא, ומונעות התדיינויות מיותרות מאידך גיסא. דברים אלו נכונים גם לגבי הוראות אחרות בהצעה זו אשר מתקנות סעיפים שונים בחוק העיקרי. בדיקה שנערכה מעלה כי החלתם באופן רטרואקטיבי, לא תפגע  בצפיות צדדים שונים. לעניין זה, גם התיקון הנוגע לביטולו של סעיף 54 (ב) לחוק העיקרי, לפיו נושה לא יוכל עוד להיפרע מנושא משרה במקום בו התקיימו העילות להרמת מסך, איננו פוגע מהותית בנושה אשר ככלל אינו יכול לטעון כי בעת מתן ההלוואה צפה יכולת פירעון בשל האפשרות להרמת מסך נגד נושא משרה. מקום שננקטו הליכים משפטיים על יסוד הדין הקודם, יש לאפשר למי שהחל בהם למצות את ציפיותיו שבאו לידי ביטוי בנקיטת ההליכים.

ג.	 השפעת החוק על תקציב המדינה
	 אין

ד.	 השפעת החוק המוצע על התקן המנהלי
	אין

ה.	 להלן נוסח החוק המוצע

חוק החברות (תיקון), התשס"א - 2001

תיקון סעיף 1 		1.	בחוק החברות, התשנ"ט- 1999  ( להלן- החוק העיקרי), בסעיף 1 - 
	(1)  בהגדרה "בורסה" המילה "וכן" תימחק, ובסופה יבוא "וכן שוק  מוסדר כהגדרתו בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד- 1994".
	(2)  בהגדרה "הצעה פרטית", לפני: "שאינה הצעה לציבור" יבוא: "מחוץ לבורסה", ובסופה יבוא: "וכן הצעה של חברה ציבורית למכירה מחוץ לבורסה של ניירות ערך אשר נרכשו על ידה לפי סעיף 308, שאינה הצעה לציבור".
	(3)  בהגדרה "רכישה", שבהגדרה "חלוקה" אחרי "מתן מימון להלוואה" יבוא: "שלא בתנאי שוק" ובסופה יבוא: "והכל כשהרכישה היא מידי אדם אחר שאינו החברה עצמה או חברה בת או תאגיד אחר בבעלותה המלאה".
	
החלפת סעיף 6		2.	במקום סעיף 6 לחוק העיקרי יבוא:
	
		הרמת מסך		6.	(א)	הרמה של מסך ההתאגדות היא כל אחד מאלה:
	(1) 	ייחוס תכונות וזכויות של בעל מניה לחברה;
	(2) 	ייחוס חובות החברה לבעל מניה וייחוס של חובות בעל המניה לחברה.

	(ב)	על אף הוראת סעיף 4, רשאי בית המשפט, אם מצא כי בנסיבות העניין צודק ונכון לעשות כן,  להרים את מסך ההתאגדות כאמור בפסקה (א)(1).

	(ג)	על אף הוראת סעיף 4, רשאי בית המשפט, אם מצא, כי בנסיבות העניין צודק ונכון לעשות כן ובשים לב ליכולתה של החברה לפרוע את חובותיה, להרים את מסך ההתאגדות כאמור בפסקה (א)(2), במקרים הבאים:

		(1)	אם השימוש באישיות המשפטית הנפרדת נועד להונות או לקפח אדם;
		(2) 	אם  החברה פעלה באופן הפוגע בטובת החברה ותוך נטילת סיכון בלתי סביר באשר ליכולתה לפרוע את חובותיה; 

		(ד)	בית המשפט רשאי להשעות זכותו של בעל מניה לפירעון חובו מאת החברה עד לאחר שהחברה פרעה במלואן את כל התחייבויותיה כלפי נושים אחרים של החברה, אם מצא כי התקיימו התנאים להרמת מסך ההתאגדות לפי סעיף קטן (ג)".
	
תיקון סעיף 7		3.	בסעיף 7 לחוק העיקרי, המילים "או לנושא משרה שלה, לפי הוראת סעיף 54(ב)"  - יימחקו.  
	
תיקון סעיף 22 		4.	בסעיף 22 (א) לחוק העיקרי,  המילה "בחוזה" – תימחק. 
	
תיקון סעיף 24		5.	בסעיף 24 לחוק העיקרי- 
	 (1) 	בפסקה (1), בסופה יבוא: "ואולם רשאית חברה לשנות ההוראות הקבועות בתזכירה לעניין ההון ולעניין שם החברה, ברוב של שבעים וחמישה אחוזים מן המשתתפים בהצבעה".
	 (2)	בפסקאות (3) עד (5) במקום "מהנוכחים" יבוא "מן המשתתפים בהצבעה".
	
תיקון סעיף 54		6.	בסעיף 54 לחוק העיקרי, סעיף קטן (ב)- יימחק.

תיקון סעיף 60 		7.	בסעיף 60 (ב) לחוק העיקרי, המילים "לפי הוראות סעיף 173" – יימחקו.
 	
תיקון סעיף 69		8.	בסעיף 69 (ב) לחוק העיקרי, אחרי "כללית" יבוא "בחברה".
	
תיקון סעיף 89		9.	בסעיף 89(6) לחוק העיקרי, אחרי "הודעות עמדה" יבוא: "וכתבי הצבעה". 
	
תיקון סעיף 103		10.	בסעיף 103 (א) לחוק העיקרי, במקום "לכך" יבוא "שלא להתכנס לאותו דיון".
	
תיקון סעיף 112		11.    בסעיף 112 (א) לחוק העיקרי - 
	(1)   ברישא במקום: "לא רשאי להאציל" יבוא: "אינו רשאי לאצול".
	(2)  בפסקה (5) הסיפה החל במילים: "בהקצאת מניות עקב מימוש או המרה של ניירות ערך של החברה" תימחק ובמקומה יבוא : "באחד מאלה:
	(1) בהקצאת מניות עקב מימוש או המרה של ניירות ערך של החברה. 
	(2) בהקצאת ניירות ערך  במסגרת הסכמי העסקה או שכר בין החברה ובין עובדיה ובלבד שההקצאה היא לפי תכנית שהותוותה מראש על ידי הדירקטוריון".
	(3)  בפסקה (6) בסופה יבוא: "אלא אם כן, קבעה החברה בתקנונה, הוראה המסמיכה את דירקטוריון החברה לאצול הסמכות לאישור הדוחות הכספיים לועדה של הדירקטוריון שתמונה לשם כך,  ובלבד שלפחות שליש מחברי הדירקטוריון חברים בועדה ונכחו בעת אישור הדוחות כאמור". 
     	
תיקון  סעיף 121		12. בסעיף 121 (ג) לחוק העיקרי -
        (1)  אחרי המילה "ובלבד" יבוא: "שיתקיים אחד מאלה:".
        (2) הסיפה החל במילים: "שבמניין קולות הרוב", תסומן "(1)" ואחריה יבוא:
             "(2)   סך קולות המתנגדים מקרב בעלי המניות האמורים בפסקה (1) לא עלה  על אחוז אחד מכלל זכויות ההצבעה בחברה". 
	
תיקון סעיף 130

		13.	בסעיף 130 (א)(3) לחוק העיקרי, אחרי "כמשמעותן בסעיף 308" יבוא: "לרבות מניות הרשומות כאמור בסעיף 177(1)".

תיקון סעיף 158		14 . בסעיף 158 (א) לחוק העיקרי, אחרי: "שאין להן פעילות" יבוא "או שיש להן פעילות כלכלית מועטה".    
	
תיקון סעיף 167		15.	בסעיף 167 לחוק העיקרי  - 
(1)	בכותרת הסעיף, במקום "שכר" יבוא: "שיפוי ושכר".
(2)	 אחרי סעיף קטן (א) יבוא:
        	"(א1) על אף האמור בסעיף 167, חברה רשאית, באישור הדירקטוריון, לשפות או להתחייב לשפות, רואה חשבון מבקר בשל חיוב שהוטל עליו עקב הפרת אחריותו המקצועית במתן שירותים שאינם פעולת ביקורת או שאינם חייבים להינתן על ידי רואה חשבון על פי דין, ואולם ניתן לקבוע בתקנון, כי  שיפוי או התחייבות לשיפוי כאמור יהיו טעונים אישור האסיפה הכללית אשר תהא רשאית לשנות את תנאיו".   
            (3) בסעיף קטן (ב) בסופו יבוא: "ועל שיפוי או התחייבות לשיפוי לפי סעיף קטן (א1)". 
	
תיקון סעיף 186		16.	בסעיף 186(א) לחוק העיקרי, במקום "הודעה מאומתת בידי רואה החשבון של החברה" יבוא: "הודעה שרואה החשבון המבקר של החברה נתן לגביה חוות דעת בלתי מסויגת".
	
תיקון סעיף 199		17.	בסעיף 199  לחוק העיקרי - 
	(1) ברישא המילים "רשאי הוא" – יימחקו;
	(2) במקום פסקה (1) יבוא: "תשלם החברה את אגרת בית המשפט בגין התביעה הנגזרת";  
	(3) בפסקה (2), בראשיתה יבוא: " רשאי הוא";
	(4) בפסקה (3) בראשיתה יבוא: " רשאי הוא" והמילים "או על התובע" יימחקו. 
	
תיקון סעיף 206		18. בסעיף 206 לחוק העיקרי, בסופו יבוא: "ובדבר אגרת בית המשפט ודרכי גבייתה".
	
תיקון סעיף 207		19.	בסעיף 207 (א) לחוק העיקרי, בסופו יבוא: "נייר ערך" – כהגדרת המונח "ניירות ערך" בחוק ניירות ערך ".  
  	
תיקון סעיף 208

		20.	בסעיף 208 לחוק העיקרי, במקום "חברה ציבורית" יבוא "תאגיד אשר חוק ניירות ערך חל עליו".

תיקון סעיף 209		21. בסעיף 209 לחוק העיקרי, במקום "חברה ציבורית" יבוא "תאגיד אשר חוק ניירות ערך חל עליו".
 	
הוספת סעיף 227א		22. אחרי סעיף 227 לחוק העיקרי יבוא: 
	
		כשירות לכהונה של דירקטור		"227א. אדם כשיר לכהן כדירקטור אם הוא בגיר ואינו פסול  דין."   
	
 תיקון סעיף 240 		23.	בסעיף 240 לחוק העיקרי- 
(1) 	במקום סעיף קטן (ה)  יבוא "לא ימונה יחיד כדירקטור חיצוני בחברה ציבורית, אם הוא עובד של רשות ניירות ערך או עובד של בורסה בישראל."
(2) 	אחרי סעיף קטן (ה) יבוא:
	" (ו) השר, לאחר התייעצות עם רשות ניירות ערך, רשאי לקבוע כי לא יראו מצבים או קשרים עסקיים או מקצועיים  מסוימים כזיקה לעניין סעיף זה ". 

תיקון סעיף 260          		24.	בסעיף 260 (א) לחוק העיקרי – 
(1)	ברישא, במקום "בפסקאות (1) ו- (2)" יבוא: "בפסקאות (1), (1א) ו- (2)";
(2)	 אחרי פסקה (1) יבוא:
	" (1א)  הוצאות סבירות, לרבות שכר טרחת עורך דין, שהוציא נושא משרה בקשר לחקירה או להליך שהתנהל נגדו בידי רשות המוסמכת לנהל את החקירה או ההליך, ואשר הסתיים ללא הגשת כתב אישום נגדו".
	
תיקון סעיף 262 		25.	בסעיף 262(ב) לחוק העיקרי, במקום "275(3)(א)" יבוא: "275(א)(3)".
	
תיקון סעיף 269		26. בסעיף 269 (ג) לחוק העיקרי, אחרי "בסעיף 270 (5) יבוא: "או מי שיהפוך לבעל שליטה כתוצאה מהצעה פרטית".
	
תיקון סעיף 270		27. בסעיף 270 לחוק העיקרי -
(1) בפסקה (1)  בסופה יבוא: "או בשל היותו בעל נייר ערך בחברה האם".
(2) במקום פסקה (5)  יבוא:
"(5) הצעה פרטית אשר מתקיים בה אחד מאלה: 
	(א)	כתוצאה ממנה יגדלו אחזקותיו של בעל מניה מהותי בניירות הערך של החברה או שכתוצאה ממנה יהפוך אדם לבעל מניות מהותי לאחר ההנפקה (להלן- צד מעוניין), ובלבד שההצעה איננה בתנאי שוק והיא מקנה עשרים אחוזים או יותר מסך זכויות ההצבעה בחברה, 
	(ב)	כתוצאה ממנה יהפוך אדם לבעל שליטה בחברה; 

לעניין החזקה, יראו ניירות ערך הניתנים להמרה או מימוש למניות, שאותו אדם מחזיק או שיונפקו לו לפי ההצעה הפרטית, כאילו הומרו או מומשו; לעניין תנאי שוק, חזקה על הצעה שהינה בתנאי שוק אם הדירקטוריון קבע על יסוד נימוקים מפורטים בהחלטה  כי העסקה הינה בתנאי שוק".   
	
תיקון סעיף 290		28.	בסעיף 290(ב) לחוק העיקרי, במקום "(4)"  יבוא: "42".
	
תיקון סעיף 302		29.  בסעיף 302 לחוק העיקרי - 
       (1) בסעיף קטן (א), אחרי "והצפויות" יבוא "במהלך העסקים הרגיל שלה";
        (2) בסעיף קטן (ב),  בהגדרת "רווחים", אחרי "החברה" יבוא "בהתחשב בחלוקות קודמות".
	
תיקון סעיף 308 		30. בסעיף 308 לחוק העיקרי – 
(1)	האמור בו יסומן "(א)";
(2)	 אחרי סעיף קטן (א) יבוא:
       "(ב) הוראת סעיף קטן (א) תחול בשינויים המחויבים על ניירות   ערך שניתן להמירם במניות החברה או על ניירות ערך שניתן לממשם במניות החברה".
	
תיקון סעיף 309		31.     בסעיף 309 (א) לחוק העיקרי - 
        (1) אחרי "מניות של החברה האם" יבוא "או ניירות ערך שניתן להמירם במניות החברה האם או של ניירות ערך שניתן לממשם במניות החברה האם";
 (2) אחרי "המניות" יבוא: "או ניירות הערך שניתן להמירם או   לממשם במניות";
(3) 	לפני "בגדר" יבוא: "היא".
	
תיקון סעיף 311 		32. בסעיף 311 לחוק העיקרי - 
(1)	האמור בו יסומן "(א)".
(2)	מקום "חובת האמונים שלו" יבוא: "חובותיו".
 (3) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב)  על אף הוראת סעיף 259 חברה איננה רשאית לפטור מראש דירקטור מאחריותו כלפיה עקב הפרת חובת הזהירות בביצוע חלוקה".
	
תיקון סעיף 328		33. בסעיף 328 לחוק העיקרי -
       (1) בסעיף קטן (א), במקום "ממחצית" יבוא "מארבעים וחמישה אחוזים";
        (2) בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא "או על רכישה מבעל דבוקת שליטה אשר כתוצאה ממנה יהפוך אדם לבעל דבוקת שליטה, או על רכישה ממי שמחזיק מעל ארבעים וחמישה אחוזים מזכויות ההצבעה בחברה אשר כתוצאה ממנה יעלה שיעור אחזקותיו של הרוכש, מעל ארבעים וחמישה אחוזים מזכויות ההצבעה בחברה ". 
	
תיקון סעיף 331		34.	בסעיף 331(ג) לחוק העיקרי, אחרי  "במציע" יבוא "או".
 	
תיקון סעיף 333		35.  בסעיף 333(ב) לחוק העיקרי, במקום  "ממחצית" יבוא: "מארבעים וחמישה אחוזים".
	
תיקן סעיף 335		36. בסעיף 335 לחוק העיקרי, אחרי "פרק זה" יבוא "והפרק השלישי".
	
תיקון סעיף 338		37. בסעיף 338 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (א) יבוא:      
       "(א1) המציע רשאי לקבוע, בתנאי הצעת הרכש המלאה, כי הוראות סעיף קטן (א)  לא יחולו לגבי ניצע שנענה להצעת הרכש המלאה שהתקבלה כאמור בסעיף 337(א) ";
 	
הוספת סעיף 353א 		38.	אחרי סעיף 353 לחוק העיקרי יבוא:
	
		ערובה להוצאות משפט		"353א.	הוגשה לבית המשפט תביעה על ידי חברה אשר אחריות בעלי המניות בה מוגבלת, ומצא בית המשפט יסוד סביר להניח כי החברה לא תוכל לשלם את הוצאות הנתבע אם יזכה בדין, רשאי הוא להורות שהחברה תיתן ערובה מספקת לתשלומן,  ורשאי הוא לעכב את ההליכים עד שתינתן ערובה."
	
תיקון סעיף 354		39. בסעיף 354(א) לחוק העיקרי - 
       (1) אחרי פסקה (1) יבוא: 
       " (1א) הפרת חובה המוטלת לפי הוראות סעיף 44(6)".
       (2) אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: 
         " (ב1)  הרשם רשאי להטיל עיצום כספי כאמור בסעיף קטן (א) על חברה אשר לא שילמה אגרה, אשר היתה חייבת בתשלומה קודם כניסתו לתוקף של חוק זה. "
	
תיקון סעיף 365 		40.	בסעיף 365 (א) לחוק העיקרי, במקום  "יגישו" יבוא "תגיש" ובמקום "היו חברות פרטיות" יבוא: "היתה חברה פרטית".    
 	
תיקון סעיף 367		41.	בסעיף 367(א)(1) לחוק העיקרי, אחרי "382" יבוא: "394א,".
	
ביטול סעיף 257 לפקודת החברות		42.	סעיף 257(3) לפקודת החברות- בטל.

הוספת סעיף 394א לפקודת החברות		43. אחרי סעיף 394 לפקודת החברות יבוא:	
		החלטות לסוגיהן		"394א. (א) החלטות המתקבלות באסיפה כללית של חברה הן - 
(1)	החלטה רגילה, והיא החלטה שנתקבלה ברוב פשוט של חברים הרשאים להצביע והצביעו בעצמם, ואם הותר למנות שלוחם – על ידי שלוחם, באסיפה כללית שניתנה עליה הודעה כדין;
(2)	החלטה שלא מן המניין, והיא החלטה שנתקבלה ברוב של שלושה רבעים לפחות של חברים הרשאים להצביע והצביעו בעצמם, ואם הותר למנות שלוחים – על ידי שלוחם, באסיפה שניתנה עליה הודעה כדין שבה מפורשת כוונה להציע החלטה שלא מן המניין;
(3)	 החלטה  מיוחדת, והיא החלטה שנתקבלה ברוב הדרוש לקבלת החלטה שלא מן המניין, באסיפה כללית שניתנה עליה הודעה כדין עשרים ואחד ימים לפחות מראש שבה מפורשת כוונה להציע החלטה מיוחדת; אולם בהסכמת כל החברים הרשאים להשתתף ולהצביע ניתן להציע ולקבל החלטה מיוחדת באסיפה כללית שניתנה עליה הודעה מראש פחות מעשרים ואחד ימים.

        	(ב)  לעניין סעיף קטן (א) יראו הודעה על אסיפה כללית כאילו ניתנה כדין ואת האסיפה כאילו קוימה כדין, אם ניתנה ההודעה וקוימה האסיפה כנדרש על פי התקנון או לפי פקודה זו." 
 		
תחילה		44.	תחילתו של חוק זה ביום כניסתו לתוקף של החוק העיקרי ואולם אין בו כדי לפגוע בעילת התביעה בהליכים משפטיים שהחלו קודם פרסומו.